Debatindlæg i Berlingske
Af Mads Brandstrup, adm. direktør, Danske Medier, Morten Langager, direktør, Dansk Erhverv, Thomas Torp, adm. direktør, Grakom, Frank Vilstrup, direktør, Story House Egmont
Vores demokratier er udfordret i disse år. Derfor er der behov for bred politisk opbakning til frie medier og dansk indholdsproduktion.
Medierne bidrager til den demokratiske debat, oplyser borgerne og stiller politikere, embedsværk og erhvervsliv til ansvar. De fungerer som kulturelt bindeled i vores samfund på alle niveauer og på tværs af landsdele. Fra internationale brændpunkter beretter de om verden udenfor Danmark. Mens du læser dette, afslører uafhængige journalister Ruslands målrettede propaganda og løgne, ligesom de med livet som indsats i Ukraine dokumenterer sandheden om Putins krigsforbrydelser med ord, billeder og video.
Demokrati og frie medier under historisk pres
Vi står midt i udfordringer, der synes uoverskuelige og forbundet med stor usikkerhed om vores fremtid. Vores liv i Vesten kommer til at ændre sig på flere niveauer med flygtningestrømme og sikkerheds- og energipolitiske forskydninger. Men samtidig minder krigen os om, hvor vigtige vores demokratiske værdier er. Og at de er værd at kæmpe for. Vi bliver mindet om, at de værdier binder vores samfund sammen og er limen for fortsat fred og tillid til hinanden og vores institutioner.
De demokratiske kampe foregår også digitalt. Internettet har givet borgerne adgang til meget ny viden og deltagelse i den demokratiske samtale, og det har banet vejen for bl.a. gode digitale medieabonnementer og podcasts. Men det er også sårbart for fake news og misinformation. Det er derfor vigtigt, at søgemaskiner og sociale medieplatforme, der har fået stor indflydelse på vores hverdag og dannelsen af vores verdensbillede, løfter deres del af ansvaret for den offentlige samtale og adgangen til nuanceret information.
Regeringen ønsker med sit medieudspil at tage et skridt i den retning. Det kvitterer vi for. Nok så vigtigt er EU’s kommende lovpakker, der fremover vil regulere techvirksomhedernes position på det digitale marked og stille dem til ansvar, hvis de overtræder reglerne. Det kan bidrage til et mere fair og lige digitalt marked, der styrker konkurrencen for erhvervsliv og medier til gavn for brugerne.
Støtte til udsatte medier og dansk indhold i digital transformation
Techgiganternes position har også medført en tilpasning af de traditionelle mediers forretningsmodel som følge af tabt annoncesalg. De danske medier er generelt kommet langt i den digitale transformation, men der er brug for at skabe gode og stabile rammer.
Den digitale transformation er i høj grad en udfordring for vores lokal- og regionalmedier, der har brug for støtte i omstillingen, også til bedre at kunne navigere i fake news. For at undgå nyhedsørkener må vi sikre, at de fortsat kan agere bindeled mellem landsdele og oplyse lokalsamfund. Det kan vi gøre med udviklingsstøtte til regionale og lokale medier og en ugeavispulje. Det er også afgørende at sikre lige vilkår for digitale publicistiske medier som f.eks. dem, der udspringer fra magasinverdenen.
Sammen med fag- og specialmedier udgør lokal- og regionalmedierne en afgørende del af et mangfoldigt mediebillede. De er nødvendige for at belyse forskellige perspektiver og holdninger, der giver befolkningen mulighed for nuanceret oplysning.
Danskproduceret medieindhold står også over for udfordringer. Rettighedsbetalingerne svinder ind i takt med, at færre danskere betaler for et tv-abonnent. Det vil på sigt fjerne gulvtæppet under produktionen af fx dokumentarfilm og -programmer og film om vigtige begivenheder med et dansk udgangspunkt.
Et bredt medieforlig sikrer ro om mediernes vilkår
Som samfund står vi i en brydningstid. Uafhængige medier, landsdækkende som lokale og indholdsproducenter, har brug for styrkede rammevilkår, så de kan løfte deres opgave bedst muligt til gavn for vores oplysning og for vores samtale med hinanden.
For at sikre den nødvendige ro og de bedst mulige vilkår for medierne, lyder der herfra en stærk opfordring til, at så mange partier som muligt er en del af den kommende aftale. Skulle der være uenighed, bør det overvejes, om det ikke kan løses med en delaftale, hvor de partier der er modstandere, kan stå uden for, men stadig være en del af det samlede medieforlig. Vi ved, at der er elementer i udspillet, der deler vandene. Det er helt legitimt, og sådan er det i et demokrati.
Men medierne må ikke gøres til en politisk kastebold, som vi ser i andre lande. Politisk stabilitet og sikkerhed om rammevilkårene er derfor helt afgørende.
Det er afgørende for vores demokrati nu og i fremtiden. Vi har brug for et bredt udbud af aviser, magasiner, film, podcasts og dokumentarprogrammer, der kan tilbyde nærværende og relevante fortolkninger af verden. Vi har brug for et uafhængigt og mangfoldigt medieudbud, der kan afdække en stadig mere usikker og kompleks verden.